Franjevački samostan
sv. Frane u Zadru
Trg sv. Frane 1 23 000 ZADAR Tel. 023/ 250-468 Fax: 023/ 254-349
WEB STRANICA: www.svetifrane.org
Osoblje samostana: fra Josip Sopta, provincijal,
fra Drago Ljevar, gvardijan 098 337 001 ili e-mail: drago.ljevar@si.t-com.hr
fra Diego Deklić tajnik provincije, vikar, ekonom, tel. 254-348
i fra Tomislav Ćurić knjižničar
Zadar, 16. listopada 2011.

35(90)2011.

Evanđelje Mt 22,15-21
Podajte caru carevo, a Bogu Božje. Čitanje svetog Evanđelja po Mateju U ono vrijeme: Odoše farizeji i održaše vijeće kako da Isusa uhvate u riječi.
Pošalju k njemu svoje učenike s herodovcima da ga upitaju: »Učitelju! Znamo da si istinit te po istini putu Božjem učiš i ne mariš tko je tko jer nisi pristran. Reci nam, dakle, što ti se čini: je li dopušteno dati porez caru ili nije?« Znajući njihovu opakost, reče Isus: »Zašto me iskušavate, licemjeri? Pokažite mi porezni novac!« Pružiše mu denar. On ih upita: »Čija je ovo slika i natpis?« Odgovore: »Carev.« Kaže im: »Podajte dakle caru carevo, a Bogu Božje.« Riječ Gospodnja.

Sigurno na ledu
Mržnja farizeja na Isusa morala je biti duboka. Za udarac Isusu uzeli su sa sobom ne baš prijateljsku partiju (herodijevce). Tako je udarac trebao uspjeti. S pitanjem o dopuštenosti plaćanja poreza, oni su mu htjeli postaviti zamku koju Isus ne bi mogao izbjeći. Ako kaže ne, bit će predan Rimljanima. Ako kaže da, izgubit će simpatije u narodu, barem onih koji će tada biti tu i sve promatrati. Ali Isus nije na ledu posrnuo,nego je učinio
led kao ogledalo
kojega im je stavio pred lice. «Pokažite mi novčić s kojim plaćate porez. Tada mu pružiše denar.« Vi imate rimski novac na kome je lik cara. Dakle, vi plaćate, niste ozbiljni (farizeji). Vi ne tražite pravi put, vi me želite maknuti s puta. Iako me pitate, vi već odgovor znadete: «Caru carevo, a Bogu Božje.« Tako sigurno na ledu može stajati neki jaki, koji nema straha, koji je slobodan. Straha nema, jer radikalno živi, jer znade što je Božje, to daje Bogu. DM

Vjera i politika (Mt 22, 15-21)
Odnos vjere tj. religioznosti i vlasti, odnosno politike, stvarnost je koja nikada do kraja nije raspletena, zapravo koja se nikada nije jasno razlučila. Da li je ove dvije stvarnosti moguće razlučiti? Ako je isto pitanje postavljeno Isusu i ako mi još danas čitamo isti tekst kao istinit i kao istinitu poteškoću, onda je potrebno trijezno razmisliti i barem teorijski odrediti domenu jednoga (vjere) i domenu drugoga (politike i vlasti).
O ovoj temi napisano je mnogo rasprava, bilo s teološke bilo sa sociološke i politološke strane. No, stvarnost opet nije jasna ili barem možemo reći da se i danas isprepliće. Sve se to prelama u čovjeku koji je istovremeno i "homo politicus" i "homo religiosus". Pitanje odnosa vjere (ili bolje Crkve) i politike kod nas je danas aktualno. Da li Crkva, vjera, zadire u politiku ili politika teži da zavlada Crkvom?
U napasti je i jedna i druga ustanova da se nametne onoj drugoj kao gospodar ili da iskoriste jedna drugu. U povijesti su poznata razdoblja kada je Crkva dominirala nad politikom, zapravo određivala politiku, ali je poznato i vrijeme kada je politika (kralj) dominirala nad Crkvom. I jedno i drugo razdoblje pokazali su se negativnim, bilo za Crkvu bilo za svjetovnu vlast. Postojalo je nastojanje, a i danas se primjenjuje, barem teoretski, u mnogim državama, rastave države i Crkve.
To se službeno dogodilo u Francuskoj za vrijeme Francuske revolucije, a kasnije se primjenjuje i u drugim državama. Ipak ni u tim državama nije se dogodilo potpuno odjeljenje. Uvijek postoji izvjesna tenzija između jedne i druge Institucije. U zemljama gdje je vladao komunizam to razdvajanje Crkve i države izvedeno je na radikalan način, ali i u njima je bilo napasti da jedna Institucija prodre u drugu. Zar u Rusiji državna vlast nije pokušala indirektno "postavljati svoje biskupe", zar na ovoj liniji nije iskrsnuo osnovni sukob između kardinala Stepinca i ondašnje vlasti u našim krajevima?
On nije dozvolio da država zagospodari Crkvom. Ne radi se o gospodarenju nad materijalnim dobrima, nego o vladanju vlasti nad Crkvom. Zašto se ponavlja isti problem i zašto izgleda skoro nerješiv? Zato što je isti čovjek, isti građanin, u najviše slučajeva, istovremeno i religiozni čovjek (član Crkve) i građanin i podložnik određene politike. Kroz istog čovjeka prolazi religioznost i političnost. Kako to u njem razdijeliti, a da ne bude istinskog životnog odnosa prema stvarnosti koju se živi?
Postoji stvarnost, materija koja prožima i jednu i drugu 'kompetenciju'. U principu bi trebalo da i jedna i druga Institucija budu moralne i humane, da su angažirane na sreći i dobru čovjeka. Ne apstraktno i samo 'duhovno', nego realno i kroz realni život. Ne može se religiozni čovjek u politici ponašati kao da nije religiozan, i radi toga što je političan (homo politicus) odbaciti religioznost. Zar Crkva, kao ustanova kojoj je osnovni poziv kraljevstvo Božje, može ostati nijema ako politika preskače i etičnost i osnovna ljudska prava?
Da li bi time izdala svoj poziv spašavanja čovjeka? Očito da. Da li politika, država, može zatvoriti oči ako se u Crkvama događaju 'nezgodne stvari' (napr. Kult sinca i ubojstva ili Scijetnistička Crkva)? Očito ne može. Evo ovakav je problem danas iskrsnuo u državama u kojima je izgledalo da je odnos Crkve i Države - odvojenost - potpuno riješen. Tko god imalo pozna religioznost ili Crkvu, zna da je njezino polje cijeli čovjek u svim svojim odnosima.Crkva se ne može osloboditi odgovornosti za 'zdravo društvo', ali mora prepustiti politici, koja je razumski proizvod uvjetovan vremenom i kulturom, oblike društvene organiziranosti. Svaka politička stranka ili svaki društveni oblik mora poštivati ljudsku savjest i religioznost i sve što proizlazi iz tog, a model organiziranosti i vladanja nudit će se prema razumnosti i realnosti. Tako bi se čovjek odlučivao za politiku prema kriteriju svojeg shvaćanja (po svojoj pameti).
Marjan Jurčević

29. nedjelja kroz godinu A (Mt 22,15-21)
Gospodine! Ljudsko biće nije tek podanik vlastodržaca, nego je dragocjena osoba u stvarnosti Tvojih planova. A moguće je da između jednog i drugog dolazi do napetosti. Čovjek se teško snalazi u tom prostoru napetosti i nejasnoća između ljudskih smicalica u težnji za zaradom, i zahtijevnosti novoga života u slobodi djeteta Božjeg.
Danas Te molim i za pastire Crkve i sve odgovorne u ravnanju Tvojim narodom: da uvijek jasno razlikuju što je carevo, a što Božje.
Molim Te i za mene: ne dopusti da me od Tebe odijele zamamnosti ovoga svijeta. Ne dopusti da ja - dakle ono što pripada Tebi, što je Tvoje - srcem prione za drugo. Tebi povjeravam svoj život, svoje sposobnosti, u Tvoju se službu stavljam. Tvoj sam: Bogu Božje.
Pa dok obavljam svoje poslove dana, daj da se stalno sjećam da je na meni Tvoja slika i natpis! Daj da hodam kao da pripadam Tvome kraljevstvu. I dok živim u ritmu ljudi ovoga svijeta, neka se osjeti da je moje blago na nebesima. Neka to vide i ljudi oko mene. Neka moj život, neka svaki naš život - bude na veću slavu Tvoju! Priredio: Dario Miletić

Započinju
kateheze za odrasle ponedjeljkom po običaju u 20 sati a za mlade utorkom u 20,15 sati

Blagoslov:
Jutarnji blagoslov svetog Patrika
Ustao sam jutros zbog ogromne sile,
zazivom Trojedinoga,
i priznajem Stvoritelja svemira.
Ustao sam Božjom pomoću, koja mnome upravlja.
Božja sila me uspravlja,
Božje oči neka gledaju za me,
Božja riječi neka govore za me,
Božjim stazama želim koracati
neka me njegov štit brani.
Kriste budi mi s desne,
Kriste budi mi s lijeve.
On, mir
On, snaga.
Kriste, budi tamo gdje liježem,
Kriste, budi gdje sjedim.
Kriste, budi gdje stojim.
Krist u dubini,
Krist u visini,
Krist u širini.
Krist neka bude u srcu svakoga koji misli na me.
Krist neka bude u ustima svakoga koji o meni govori.
Krist neka bude u oku svakoga koji me gleda,
Krist neka bude u svakom uhu, koje me sluša.
On je moj Gospodin,
on moj Spasitelj.
Ustao sam ogromnom silom,
silom poziva Trojedinoga Boga
Jörg Zink, neka bude blagoslovljen svaki dan

SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA * OBAVIJESTI * SATNICA
Sveta ispovijed radnim danom od 8 do 11 i od 17,30 do 18,30 sati
Nedjeljom i blagdanom prije sv. Mise.

Nedjelja 16. X. XXIX. Nedjelja kroz godinu, Hedviga
Ponedjeljak: 17. X: Ignacije, Vatroslav. Kateheze za odrasle ponedjeljkom u 20 sati
Utorak 18. X. Luka ev. — molitva sv. Anti . Svakog utorka u našoj crkvi je molitva naših svećenika i vjernika: KRUNICOM ZA PRAVDU u 18,30 sati.m. Kateheze za mlade u 20,15 sati.
Srijeda 19. X. Pavao od Križa
Četvrtak 20 X. Vendelin, irena
Petak 21. X. Uršula Celina
Subota 22. X Marija Saloma, bl. Ivan Pavo II. Seminar za crkvene glazbenike. Misa u Katedrali u 19 sati. Proba za pjevače u 18 sati.
Nedjelja 23. X. XXX. Nedjelja kroz godinu, MISIJSKA NEDJELJA—milostinja ide za potrebe misija. Preporučamo da pomognete našeg misionara fra Iliju Barišić.
NEDJELJNE SU MISE u 8,30 u 10 i u 19 sati
Svaki dan je misa u 7 i u 19 sati
Služba časova (časoslov): svagdanom u sv. misi,
nedjeljom i svetkovinama Večernja u 18,30 sati.
Prve nedjelje u mjesecu sastanak s FSR-om sat vremena prije večernje mise
Euharistijsko klanjanje: u petak poslije Mise .
LISTOPADSKA POBOŽNOST svaki dan u 18,30 sati krunica i litanije

PODNO GRIJANJE U CRKVI SV. FRANE
16. listopada. Bogu hvala i svima hvala za pomoć pri uređenju poda crkve a sada podnog grijanja. Na blagdan sv. Jeronima Provincijskog zaštitnika pušteno je solarno grijanje u probni rad. Postavljena je elektronika koja regulira solarne kolektore i spremnike vode. Idućeg tjedna slijedi puštanje u pogon grijanja u crkvi. U samostanu je pušteno grijanje prije dva dana i osjeća se sva blagodat našeg dragog sunca. Hvala darovateljima za 50 CHF i 600 KN. Molimo Vas da nam pomognete prema svojim mogućnostima ostvariti ovaj projekt i isplatiti izvedene radove.
Svaki Vaš dar je dobrodošao i unaprijed Vam zahvaljujemo.
Za sve koji žele uplatiti novac na žiro račun mogu preuzeti uplatnicu u sakristiji.
Vi možete svoje priloge uplatiti za grijanje u sakristiji ili preko žiro računa:
Samostan sv. Frane u Zadru Hypo Alpe-Adria Bank d. d., Zagreb:
2500009-1101027824 s naznakom da je to za crkvu i samostan
sv. Frane u Zadru.

Posebno preporučamo pogledajte nedjeljna i blagdanska čitanja u PPT i PPS prezentacijama.
www.svetifrane.org (stranica našeg samostana sv. Frane u Zadru)
www.mali-brat.com (stranica naših mladih sv. Frane Zadar)
www.ofm-sv-jeronim.hr (stranica naše Provincije sv. Jeronima Zadar)
www.svetinikola.hr (stranica župe sv. Nikole Tavelića u Rijeci)